Експерти заявляють про п'ять прогалин у національній стійкості України
Міжнародний центр оборони та безпеки в рамках естонсько-українського проекту "Стійка Україна" розробили практичні рекомендації, як підвищити національну стійкість України.
Про це заявив на прес-конференції в Укрінформі на тему: "Стійка Україна: держава, громадянське суспільство та національна безпека" виконавчий директор Міжнародного центру оборони та безпеки (ICDS), керівник проекту "Стійка Україна" Дмитро Теперік, повідомляє кореспондент агентства.
"Ми з колегами виявили п'ять основних розривів у національній стійкості України: розриви у цінностях, цілях, можливостях, мотиваціях і комунікаціях, що перешкоджають розвитку ефективної співпраці між державою та громадянським суспільством... Ми розробили ряд дуже практичних рекомендацій на національному та локальному рівні, які можна втілити в Україні для підвищення національної стійкості. Ці поради є дуже реалістичними, і якщо Естонія змогла це зробити, то я не бачу причин, чому в Україні це неможливо", - сказав Теперік.
Він зазначив, що на національному рівні Рада з питань безпеки і національної оборони могла б запустити так звані курси з оборони і безпеки, які проводяться в Естонії вже понад 20 років.
За словами виконавчого директора ICDS, ідею таких курсів Естонія запозичила у Фінляндії на початку 90-х років, а її запровадження забрало близько року. Відтоді двічі на рік 50-60 представників різних верств суспільства - учителів, церковних служителів, директорів підприємств, запрошують на тижневий курс з національної оборони і безпеки. Його відкриває президент Естонії, закриває прем'єр-міністр країни, а люди, відповідальні за безпеку країни, упродовж тижня простою мовою пояснюють свою роль в її зміцненні.
"Ми готові поділитися цим досвідом, щоб синхронізувати поняття існуючих загроз національній безпеці і стійкості між усіма членами суспільства", - зазначив Теперік.
Він також поінформував, що на місцевому рівні українсько-естонські дослідники для зміцнення стійкості України рекомендують використати реформу децентралізації і по можливості переглянути модель територіальної оборони, зокрема, створити "інкубатори безпеки" на рівні громад. З естонського досвіду в цьому сенсі Теперік розповів, що в його країні люди за допомогою дронів можуть, наприклад, пильнувати кордони.
Член правління Інституту суспільно-економічних досліджень (ІСЕД) Олег Покальчук у свою чергу поінформував, що практичні рекомендації дослідження будуть надані українському уряду і всім відповідним структурам.
Він уточнив, що в Україні подібні курси для держслужбовців, військовослужбовців, представників Служби безпеки, Сил спеціальних опереацій проводяться з початку війни "достатньо багато і достатньо різні".
"Йдеться про громадянське суспільство, і одна з українських проблем - це легітимізація участі громадянського суспільства у захисті держави, те, що у країнах Європи на законодавчому рівні давно вже вирішено. У нас стоїть черга з таких людей до державних інституцій з бажанням допомогти, і держава нібито не проти, тільки законодавство говорить: "Ні, це не ваше діло, або ставайте частиною державного офісу, або не можна". Оце, мені здається, ключова проблема для України, яку треба вирішувати законодавчо у найближчий час", - вважає експерт.
Він додав, що в Естонії по факту кожний член громадсього суспільства, по суті, інтегрований у державну систему, і "це той взірець, якого нам треба прагнути".