![Куди ховатися від ракет: що не так з укриттями, як їх змінити? Куди ховатися від ракет: що не так з укриттями, як їх змінити?](https://static.ukrinform.com/photos/2023_04/thumb_files/630_360_1682071695-504.jpeg)
Куди ховатися від ракет: що не так з укриттями, як їх змінити?
Організатори: ГО «Центр громадянських свобод» - лауреат Нобелівської премії миру.
Учасники: Роман Ткачук - директор Департаменту муніципальної безпеки КМДА; Олег Стоволос - начальник Управління організації заходів цивільного захисту ДСНС у м.Київ; Андрій Ткаченко - член правління Асоціації ОСББ м.Києва, заступник голови Громадської ради Деснянського району; Іванна Мальчевська - координаторка Групи громадського моніторингу ОЗОН.
Модератор: Володимир Яворський - член експертної ради ГО «Центр громадянських свобод».
Коротко. Під час пресконференції відбудеться презентація результатів Національної кампанії моніторингу укриттів, поговоримо про ситуацію з захисними спорудами у Києві та інших містах (Одеса, Львів, Суми, Черкаси, Миколаїв).
Також учасники заходу оголосять про співпрацю громадськості та влади, а власне Групи громадського моніторингу ОЗОН та Департаменту муніципальної безпеки КМДА, аби покращити умови укриттів.
На заході представники КМДА та ДСНС озвучать свої позиції щодо проблем, які не дозволяють наразі якісно працювати для забезпечення цивільного захисту і шляхи їх вирішення.
Формат заходу – офлайн (Зала 2).
Журналісти зможуть поставити питання офлайн (Зала 2).
Прохання до журналістів прибувати за пів години до заходу.
Акредитація представників ЗМІ за формою: https://forms.gle/Qk6Zrw1tLdvX6hGq7 . Акредитація триватиме до 19:00 20 квітня, для підтвердження необхідно вказати ім’я, прізвище, назву видання.
Захід транслюватиметься на сайті та YouTube-каналі Укрінформу: https://www.youtube.com/c/UkrinformTV
Використання будь-яких матеріалів з офіційного YouTube-каналу Укрінформ можливе лише за умови дотримання авторських прав, встановлених каналом. Демонструючи ролик в ході прямого ефіру, необхідно послатися на автора — Укрінформ — показати його назву на екрані та вимовити її вголос.
Підсумкові матеріали:
Волонтери передали КМДА перші 25 адрес проблемних укриттів у Києві
Волонтери Групи громадського моніторингу ОЗОН у межах національної кампанії моніторингу укриттів перевірили 96 таких споруд у столиці та передали до Департаменту муніципальної безпеки КМДА інформацію про 25 з них, де виявлено суттєві проблеми.
Про це координаторка Групи Іванна Мальчевська повідомила на пресконференції в Укрінформі.
“Наші волонтери перевірили 96 укриттів у Києві. З них 73% нам вдалося ідентифікувати... Інші 27% ми не змогли знайти, оскільки їх або не було фактично, або не було вказівних знаків чи табличок, які б допомогли випадковим перехожим зрозуміти, де ж там укриття. Цю ситуацію треба виправляти, бо укриття має бути видимим та доступним для всіх під час повітряної тривоги”, - сказала Мальчевська.
За її словами, 48% із перевірених укриттів у столиці мали позначку “Укриття” з напрямком руху, були відкриті або на місці був комендант із ключем від приміщення. У багатьох укриттях відсутня каналізація та санвузол. Лише 20% із перевірених укриттів мали справну вбиральню або біотуалет, 38% - справне електропостачання. У старих будинках є проблеми з аварійністю приміщення.
Як наголошувалося, співпраця Групи громадського моніторингу ОЗОН та Департаменту муніципальної безпеки КМДА вже дає результати. Наприклад, вирішується питання із затопленим укриттям: воду з нього відкачали, тепер плануються ремонтні роботи у приміщенні.
Мальчевська нагадала, що з листопада 2022 року Група громадського моніторингу ОЗОН проводила національну кампанію моніторингу укриттів, аби допомогти державі та органам місцевого самоврядування забезпечити рівний доступ до укриттів для всіх громадян. Було зафіксовано стан захисних споруд у низці міст (Київ, Львів, Суми, Черкаси, Миколаїв, Запоріжжя, Одеса та Роздільна Одеської області).
Як зазначив директор Департаменту муніципальної безпеки КМДА Роман Ткачук, нині фонд захисних споруд столиці складається зі сховищ, об'єктів подвійного використання, напівпідвальних та підвальних приміщень, підземних станцій метро, підземних паркінгів і переходів. Це об'єкти приватної, державної або комунальної форми власності. За законодавством, відповідальність за них - на балансоутримувачах.
“Якщо із тими, що мають державну та комунальну форму власності ми ще можемо знайти порозуміння, то з приватними формами власності чинне законодавство не дозволяє нам повною мірою впливати і змусити балансоутримувача виконувати всі заходи цивільного захисту”, - сказав він.
За словами Ткачука, долучення волонтерів до моніторингу укриттів дасть змогу тиснути на балансоутримувачів, аби укриття були у належному стані та доступні для всіх людей. Адже багато балансоутримувачів "дуже бояться розголосу", тож він закликав громадськість повідомляти про недбалих.
За даними начальника Управління організації заходів цивільного захисту ДСНС у м.Київ Олега Стоволоса, якщо у 2014 році у Києві було поставлено на облік 500 укриттів, то нині їх набагато більше. Зокрема, за останній рік навчальні заклади підготували укриття для дітей. “Звісно, є деякі проблемні питання. Треба, щоб фонд був більший”, - сказав він.
Стоволос зауважив, що для того, аби у місті фонд захисних споруд відповідав усім нормативним вимогам, треба вирішити питання щодо фінансування утримання наявних об'єктів. На його думку, також потрібно знайти спосіб стимулювати власників підземних просторів, які неохоче ставлять свої об'єкти на облік.
"Крім того, треба, аби всі забудовники обов'язково передбачали об'єкти фонду захисних споруд, адже досі є недобросовісні забудовники, які на це не звертають належної уваги", - додав Стоволос.
Зазначалося, що ОЗОН і КМДА готують спільну інформаційну кампанію про те, якими мають бути укриття і куди звертатися, коли вони зачинені чи належно не облаштовані.
Як повідомлялося, у Києві налічується понад 4 тисячі укриттів різного виду. За рік у місті додалось 398 споруд цивільного захисту. В основному збільшення кількості відбулося за рахунок приведення до ладу найпростіших укриттів.
Відео: