![Центральна Азія: медіаландшафт і російські впливи Центральна Азія: медіаландшафт і російські впливи](https://static.ukrinform.com/photos/2024_08/thumb_files/630_360_1724149381-788.jpg)
Центральна Азія: медіаландшафт і російські впливи
Організатори: Укрінформ (ГР “Центр стратегічних комунікацій та інформаційної безпеки”), Фонд громадської дипломатії.
Учасники: Федір Лавриненко - директор Фонду громадської дипломатії; Олексій Фещенко - експерт Фонду Громадської дипломатії; Даніал Саарі - директор Центру політичних досліджень Школи політики та права Алматинського університету менеджменту (Казахстан) (онлайн); Лаура Імангалієва - дослідниця Центру політичних досліджень Школи політики та права Алматинського університету менеджменту (Казахстан) (онлайн); Аліна Гриценко - головна консультантка Національного інституту стратегічних досліджень; Віра Константинова - політологиня-міжнародниця; Андрій Єременко - засновник дослідницької компанії «Active group»; Ярослав Чорногор - директор Програми російської і білоруської Ради зовнішньої політики «Українська призма»; Дмитро Левусь - експерт аналітичного центру «Об'єднана Україна».
Модератор: Максим Віхров - аналітик Центру стратегічних комунікацій та інформаційної безпеки.
Теми до обговорення:
- Медіаполе країн Центральної Азії: простір і ліміти свободи.
- Російська пропаганда в регіоні: канали й наративи.
- Як Україні розбудовувати стратегічні комунікації з країнами Центральної Азії?
Формат заходу – офлайн (Зала 2) + онлайн-включення.
Журналісти зможуть поставити питання офлайн (Зала 2).
Прохання до журналістів прибувати за пів години до заходу.
Акредитація представників ЗМІ: e-mail: pressa@mil.gov.ua або за телефоном 067 43 071 81
Захід транслюватиметься на сайті та YouTube-каналі Укрінформу: https://www.youtube.com/user/UkrinformTV.
Адреса Укрінформу: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 8/16.
Використання будь-яких матеріалів з офіційного YouTube-каналу Укрінформ можливе лише за умови дотримання авторських прав, встановлених каналом. Демонструючи ролик в ході прямого ефіру, необхідно послатися на автора — Укрінформ — показати його назву на екрані та вимовити її вголос.
Підсумкові матеріали:
Основним інструментом впливу РФ на громадян Центральної Азії є телебачення - експерт
Ключовими інструментами російської пропаганди у Центральній Азії є використання телеканалів для інформаційного впливу на громадян, поширення спеціальних неологізмів з метою підміни понять, економічний вплив через трудових мігрантів і російська мова.
Такі висновки дослідження Фонду громадської дипломатії оприлюднив експерт фонду Олексій Фещенко під час виступу на круглому столі в Укрінформі на тему: "Центральна Азія: медіаландшафт і російські впливи".
"Класичне телебачення є основним інструментом впливу на громадян Центральної Азії з боку Росії. Через офіційні зв'язки влада РФ і країн Центральної Азії домовилися, що трансляція іде напряму - тобто те, що показують у Росії, іде в країнах Центральної Азії", - сказав Фещенко.
Ще одним інструментом він назвав формування серед журналістів, блогерів та інших творців контенту в Центральній Азії "новомови", або спеціальних неологізмів з метою підміни понять, наприклад, так зване СВО замість війни.
Експерт також зазначив, що економічний вплив на центральноазійські країни, особливо через мігрантів з Таджикистану та Туркменістану, теж має важливе значення.
"Вони приїздять із заробітків, спілкуються із земляками і повторюють те, що розповідає російське телебачення. Тобто відбувається інформаційний обмін, який спотворює реальну картину дійсності", - констатував він.
Фещенко зауважив, що російська мова теж є надзвичайно потужним фактором впливу, бо переважна більшість громадян Центральної Азії її розуміють на рівні носія, а оскільки російський медіаконтект яскравіший, привабливіший, його більше хочеться споживати, ніж вітчизняний продукт.
Коментуючи питання боротьби з російською дезінформацією в Центральній Азії, експерт привернув увагу до недостатньої присутності України в інформаційному просторі цих країн. На його думку, потрібно більше уваги приділяти формуванню інформації і каналів трансляції правильних меседжів.
Важливим аспектом медійної стратегії він назвав суттєве зростання інтересу в цих країнах до інтернету і соцмереж, яким роспроп наразі приділяє менше уваги, ніж телебаченню.
"Найцікавіше, що в усіх цих країнах простежується зростання популярності насамперед до Інстаграму. Це теж можна використати у контексті формування інформаційних стратегій і програм - донесення через Інстаграм нашої інформації", - вважає Фещенко.
Як повідомляв Укрінформ, віцепрем'єр-міністр та міністр економіки й інтеграції Казахстану Серік Жумангарін заявив, що влада Казахстану не буде «всліпу» слідувати західним санкціям проти Росії і враховуватиме інтереси місцевих компаній.
Україна в казахстанських ЗМІ висвітлюється через призму російських інтересів – експерт
Україна присутня в медіапросторі Казахстану, але авдиторія часто отримує викривлену картину під дією російської пропаганди і формує упереджену думку.
Про це заявив директор Центру політичних досліджень Школи політики та права Алматинського університету менеджменту Даніал Саарі під час круглого столу на тему: "Центральна Азія: медіаландшафт і російські впливи", що відбувся в Укрінформі.
«Україна дійсно присутня в казахстанському медіапросторі, однак її образ часто викривлено під впливом російської пропаганди. Це особливо помітно при висвітленні ситуації на Донбасі, анексії Криму, де російський погляд домінує в інформаційному полі. Російські ЗМІ, такі як Russia Today, Sputnik, активно просувають свою інтерпретацію цих подій, презентуючи так, як це відповідає інтересам Росії», – зазначив він.
Саарі наголосив, що як наслідок казахстанська авдиторія часто отримує викривлену картину подій в Україні. Наприклад, російські ЗМІ представляють війну на сході країни як громадянську, а анексію Криму – відновленням історичної справедливості і «поверненням Криму додому».
«Таким чином українська тема в казахстанських ЗМІ висвітлюється через призму російських інтересів, що призводить до викривлення фактів і формування упереджених думок», – констатував дослідник.
Водночас він звернув увагу, що в Казахстані поступово зростає інтерес до альтернативних джерел інформації, розвиваються незалежні ЗМІ, збільшується охоплення соцмереж, де казахстанцям пропонують різні точки зору на події в Україні.
Саарі закликав незалежні ЗМІ протидіяти пропаганді, а Україні – бути більш присутньою в медіапросторі й вдаватися до культурної дипломатії.
Як повідомляв Укрінформ, дослідження Фонду Громадської дипломатії показало, що ключовими інструментами російської пропаганди у Центральній Азії є використання телеканалів, поширення спеціальних неологізмів з метою підміни понять, економічний вплив через трудових мігрантів і російська мова.
Відео:
Замовити фото натисніть тут - Фотобанк