![Відбудова України - 2024 Відбудова України - 2024](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/thumb_files/630_360_1718093315-380.jpg)
Відбудова України - 2024
РЕПОРТАЖ УКРІНФОРМ
Квіти замість ліків: як півонії рятують психіку
У селищі Глибока на Буковині розквітло найбільше в Україні півонієве поле. Оскільки травень був місяцем ментального здоров'я, тут паралельно вирішили проводити тренінги для емоційного перезавантаження. Днями психологи працювали з медиками та рятувальниками над емоційним перезавантаженням через професійне вигорання. Про те, чому важливо робити професійні паузи, звідки брати ресурс для роботи та як цьому сприяє природа – у репортажі Укрінформу.
![Чернівці. Фото: Віталій Олійник, Укрінформ Чернівці. Фото: Віталій Олійник, Укрінформ](https://static.ukrinform.com/photos/2024_05/1717153262-613.jpg)
- П'ять років тому ми висадили квіти на одному гектарі, а тепер площа поля – до 4,5 га. У 2022-му, на третій рік цвітіння, відкрили локацію для туристів, тоді її відвідали до восьми тисяч людей – здебільшого ВПО. Минулого року мали близько п'яти тисяч відвідувачів, а цьогоріч їхня кількість знову зростає, – розповідає співвласник поля Богдан Хмельницький.
![Чернівці. Фото: Віталій Олійник, Укрінформ Чернівці. Фото: Віталій Олійник, Укрінформ](https://static.ukrinform.com/photos/2024_05/1717153707-911.jpg)
Психологиня благодійного фонду «Рокада» Ольга Юрценюк розповідає, що квіти, їхній запах і яскравий колір допомагають відновити психоемоційний стан людини, відволікають від негативних думок та загалом наповнюють життя простими радісними моментами.
![Фото: Florium.ua Фото: Florium.ua](https://static.ukrinform.com/photos/2024_05/1717154031-406.jpg)
Промислова революція на тридцяти сотках
Іван Дегтяр зі Слов’янська розвиває на Полтавщині виробництво соків, оцту та пропагує безвідходне виробництво.
![Фото: Михайло Бублик, Укрінформ Фото: Михайло Бублик, Укрінформ](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1718094340-759.jpg)
Інформація про «релоканта» з Донеччини Івана Дегтяра, який вибудував свій бізнес у Решетилівці під Полтавою, свідчила, що він – фермер, землероб, хоча й непересічний. «Залишив під Слов’янськом 45 га яблуневого саду», «роздає селянам розсаду томатів», – писали про нього. Та особисте знайомство з Іваном Петровичем просто приголомшило. ЧИТАТИ ДАЛІ
![Фото: Михайло Бублик, Укрінформ Фото: Михайло Бублик, Укрінформ](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1718094340-867.jpg)
ІНТЕРВ’Ю
Для відбудови Україна потребує 3-4 заводи з виробництва віконного скла - експерт
Щоб мати вдосталь віконного скла для відновлення України, треба побудувати 3-4 заводи потужністю по 25 мільйонів квадратних метрів продукції на рік.
Про такі розрахунки в інтерв’ю Укрінформу розповів президент Всеукраїнської спілки виробників будівельних матеріалів Костянтин Салій.
![Київ . Фото Юлії Овсяннікової, Укрінформ Київ . Фото Юлії Овсяннікової, Укрінформ](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1717493116-218.jpg)
«На ринку скла була вакханалія: його масово завозили з таких країн, як Киргизстан чи Азербайджан. Причому, везли продукцію, виготовлену за стандартами, які поступалися навіть радянським ГОСТам. Мовляв: Україна все візьме. А Гомельський казенний завод із Білорусі й досі намагається продавати своє скло Україні. І знаходяться ті, хто купує й завозить таку продукцію, не відчуваючи жодної відповідальності», - обурюється фахівець.
ЛЮДСЬКИЙ КАПІТАЛ
Повернення та залучення науковців мають стати для України стратегією на десятиріччя - експерти
Про це говорили експерти в Укрінформі під час круглого столу на тему «Проєкт «Візія-2033»: Як повернути українських вчених з-за кордону?».
![Київ. Фото: Володимир Тарасов, Укрінформ Київ. Фото: Володимир Тарасов, Укрінформ](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1718094597-842.jpeg)
На думку завідувача сектору міграційних досліджень Інституту демографії та проблем якості життя НАН України Олексія Позняка, урядовцям варто розглянути можливість долучити європейські країни до фінансування наукових установ та колективів тих закладів, які мають спільні з українськими науковцями проєкти.
Рік потому: наслідки підриву окупантами греблі Каховської ГЕС
Унаслідок підриву греблі Каховської ГЕС довкіллю було завдано шкоди, за попередніми розрахунками, на 146 млрд грн. Повну картину отриманих збитків можна буде побачити тільки після деокупації півдня України.
Про це під час пресконференції в Укрінформі «Рік потому: наслідки підриву окупантами греблі Каховської ГЕС» повідомив перший заступник голови Державної екологічної інспекції України Дмитро Заруба.
![Каховська ГЕС. Фото: Володимир Тарасов, Укрінформ Каховська ГЕС. Фото: Володимир Тарасов, Укрінформ](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1718095047-790.jpg)
«Україна є однією з небагатьох країн світу, їх всього трохи більше 10, які криміналізували екоцид як злочин. У нашому Кримінальному кодексі цей злочин перебуває у розділі «злочини проти міжнародного миру та безпеки та правопорядку», - зазначив радник генерального прокурора Максим Попов.
"Укргідроенерго" готує позов до Міжнародного арбітражного суду проти Росії з вимогою відшкодування збитків від руйнації Каховської гідроелектростанції.
"Нещодавно ми відправили Росії повідомлення, що звертаємось до арбітражного міжнародного суду і будемо подавати позов щодо втраченої вигоди і вартості будівництва й відновлення станції. Ми вимагатимемо від агресора компенсації збитків. Попередньо це близько 2,5 млрд доларів", - повідомив генеральний директор Укргідроенерго Ігор Сирота Сирота.
ВІДЕО УКРІНФОРМ
У Києві проходить виставка до роковин підриву росіянами Каховської ГЕС
У ніч із 5 на 6 червня 2023 року окупаційні сили РФ скоїли воєнний злочин і акт екоциду – підірвали Каховську ГЕС. У зоні лиха опинилися десятки тисяч людей, було затоплено майже 100 населених пунктів. 8 червня до Херсону прибула журналістка Вікторія Івлєва, яка провела там майже два місяці, документуючи наслідки катастрофи. У її фоторефлексіях – біль від картин суцільної руйнації, затхлої води й нещасних людей, в один момент позбавлених відчуття дому та безпеки.
ФОТО УКРІНФОРМ
Престур «Річниця Каховської трагедії»
Державна екологічна інспекція Південного округу у Запоріжжі провели разом з журналістами оглядовий рейд: “Життя “до” та “після”: трагедія екосистеми після підриву Каховської ГЕС”.
Фото: Володимир Тарасов, Укрінформ
![Учасники престуру Учасники престуру](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1718095049-648.jpg)
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1718095048-101.jpg)
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1718095049-617.jpg)
![](https://static.ukrinform.com/photos/2024_06/1718095047-887.jpg)
Стежте за новинами про відбудову – підпишіться на нашу щотижневу розсилку. Щовівторка ви будете отримувати усі головні тексти, фото та відео про відновлення України. Якщо вам сподобалося, порекомендуйте нас друзям, щоб спільнота зацікавлених людей зростала.
Наступний лист з новинами відбудови України очікуйте 18 червня.